Feltiszai Kozák Hetmanátus

Egy erősen autonóm, a nyírszalkai Klikk függésében lévő ukrán állam, melyet a 2022/23-as rutén válságot túlélő ukrán menekültek alapítottak 2025-ben.

Területe az egykori Tiszavasvári járást foglalja magába. Szomszédjai: keletről Nyírszalka, délről a Negyedik Magyar Köztársaság, nyugatról és északról pedig a Halott-erdő.

2022-2025
Miután Kárpátalja a Zóna nyomására megbukott, az egységes Ruténia összeomlott a súly alatt és a menekültek több, hatalmas hullámban elkezdtek a magyar határ felé özönleni.

A menekülteket vezető csoportok egy tanácskozáson a rendkívül harcias Svoboda-mozgalom (amelyből később létrejön az Ukrán Birodalom) vezetőit választották az inváziós erők élére.

A 2022/23-as háborúban a beregi határőrség, a Szatmári és a Mátészalkai Junta támogatásával végül győzelmet harcolt ki a rutén menekültek seregei ellen, a Svobodát felszámolták. De a menekülthullámot már nem lehetett megállítani és visszafordítani. Végül a Szatmári és a Nyíregyházi klikk vállalkozott a befogadásukra és integrálásuk megoldására.

A szatmári táborokat Tivadar környékén nyitották meg, a Nyíregyháziakat pedig a jórészt lakatlanná váló Tiszavasvári vidékére telepítették le.

Tivadaron problémák merültek fel az integrációs politikában, a táborok életkörülményei rettenetesek voltak. A menekültek ki-kitörtek az elzárt területekről és fosztogattak a környéken. Ennek hatására a feldühödött helyi lakosság fegyvert fogott és összetűzésbe keveredett velük. A csetepaté eldurvult és mind a két oldalon számos áldozatot követelt, mire a kiérkező karhatalmi erők rendet tudtak tenni. A tivadari incidens nyomán szerveződő ellenállási mozgalom emiatt végül függetlennek nyilvánította magát a Szatmári Juntától és kiutasították az ukránokat, akiket ezután a Tiszavasvári körzetbe deportáltak.

A Nyíregyházi klikk nyílt letelepítést folytatott. Az ukránok vezetői között kerestek együttműködő erőket és biztosítottak nekik erőforrásokat a hatalmuk konszolidálására. A betelepítést az éhség és a terjeszkedő Halott-erdő nyomán elnéptelenedő Tiszavasvári környékére szervezték. Az ukránok nagyfokú önállóságot élveztek, ugyanakkor el kellett fogadniuk a Nyíregyházi klikk felsőbbségét és a nyírségi háborúba csapatokat küldeniük.

2025 után
A letelepedést követően az állam súlyos problémákkal küszködött, amit elsősorban a színes menekülttömeg összeszoktatása, a területi infrastruktúra fejletlensége és az élelmiszerhiány okozott.

A vezetői széket a válságos időkben végül egy volt belbiztonsági, Kirill Leonyid, Alexander Kornilov nagy csodálója kaparintotta meg, aki ismeretes volt különös kegyetlenségéről és nemzeti-anarchista elveiről. Köztudott volt, hogy a Zóna elleni háború idején számos hegyvidéki falu "megtisztítását" is személyesen vezette.

Leonyid az állam megszervezése során az ukrán nemzettudat gyökeréig kívánt visszanyúlni, egészen a Zaporozsjei kozák hetmanátusig, melynek szabad, törzsi szerveződésű pusztai demokráciáját kívánta megvalósítani. Természetesen az élén önmagával, mint a Tiszai hetmannal.

Jelenleg
Leonyid népszerű vezető lett a nép körében és ideái rohamosan terjedtek, azonban gazdasági reformjai egytől-egyig csődöt mondtak, a kozák állam a Nyírszalkai klikk segélyein, zsoldpénzeken és hadizsákmányon tengődik. Rengeteg ukrán dolgozik a szomszédos államok területén nevetségesen alacsony fizetésért, tagja valamilyen szervezett bűnbandának, vagy vállal veszélyes zsoldosmunkát a háborús zónákban.

A szervezett bűnözés számára fontos drogtermesztő régió, hatalmas ültetvényekkel. Fő exportcikkük a különböző marihuána fajták és az ópium.

Hadsereg
Nyírszalkai támogatással felszerelt hadseregük halálos lovassággal rendelkezik, amely békeidőben az állam fő bevételi forrását szolgáltató zsoldosseregként működik a szomszédos frakciók háborúiban, jobbára az északi hegyek között, illetve a Jászság pusztai támadóerejének legfontosabb ütőerejeként.