Gyöngyösi Szabadkereskedelmi és Kitermelési Övezet

Gyöngyös "szabad" városállam, az "Észak kapuja".

Területe magán a névadó városon kívül a környező falvakat is magába foglalja. Északról a Világ Dolgozó Népe, keletről az Eger és Környéki Orosz Köztársaság, délről a Szolnoki Apostoli Magyar Királyság, nyugatról pedig a Szabad Csetnyik Testvériség a szomszédja.

UNDER REWORK, IDEIGLENES ÁLLAPOT!

Történelem
A város sértetlenül vészelte át a világháborút. Még a hajdúk augusztusi kormánypuccsát követően is, a város vezetősége hűséges maradt a vészhelyzeti kormányhoz. Miután Nyíregyházán Garai Tibor megsemmisítette a keleti vészhelyzeti kormány maradékát, illetve Koszta Péter katonai diktatúrát épített ki Szolnokon, Gyöngyös az északi oligarchaklikk utolsó ellenkormányához csatlakozott.

A Hosszú Forradalom 2017-ben utoljára ezt a várost érte el. Bár többen is a város vezetéséből sürgették, hogy Gyöngyös kérjen támogatást Szolnoktól, az akkor még frissen megalakított királyság többek szemében kétségeket ébresztett és ezt a lehetőséget inkább feladták. Gyöngyös végül az oligarchaklikk utolsó városa volt, mely elesett a diadalittas vörös forradalom előtt.

2024-ben, egy évvel az új szolnoki uralkodó, Imre hatalomra kerülését követően a jászok külső hódításokkal akarták biztosítani a még instabil monarchia belső rendjét. Ennek egyik első lépése volt a számukra természetes ellenségnek számító vörös fenyegetés felszámolása.

Egy ultimátum érkezett Gyöngyös városába, amiben Magyarország apostoli királya felszólította a város vezetőségét a vörös rebellió elhagyására, a szocialistákkal szembeni harc felvételére és hűségeskü letételére. Ezt nyilvánvalóan visszautasították.

Szolnok ezt követően egy teljes erejű inváziót indított észak felé, mellyel kezdetét vette a 2024-es, úgynevezett "Északi háború".

Az Északi háború gyors lefolyású volt, a jász csapatok minden jelentősebb ütközetet megnyertek és hamarosan az északi hágók mögé szorították a szocialistákat, míg Gyöngyös városát bekerítették és ostromolni kezdték.

A várost a pusztítástól végül az mentette meg, hogy az északon erősen túlterjeszkedett jászok békét ajánlottak, melyet a hátország felháborodásának ellenére a Szocialista Népi Köztársaság vezetősége elfogadott.

A béke értelmében a jászok jelentős területeket kaptak a Bükk térségében, illetve Gyöngyös városát egy független városállamnak és szabadkereskedelmi övezetnek nyilvánították, ahol 50-50% arányban oszlott meg a politikai befolyás a jászok és a vörösök között.

A vörösök 50%-a később az északi polgárháború kirobbanásával tovább fragmentálódott.

Jelenleg
Gyöngyös városa azóta egy békés, atrocitásoktól mentes övezetté vált, egyben az Észak és Dél közti közvetítőkereskedelem központjává fejlődött.

Gyöngyös híres nagy marhapiacáról, melyre délről, főleg a jászoktól szállított vágójószágot adják tovább borsos áron déli kereskedők a folyton éhes Északnak, cserébe északi nyersanyagokért és ipari termékekért.

A város vezetését számos felemelkedő oligarcha és kereskedőcsalád adja, akik különálló frakciókba szerveződve próbálnak komolyabb uralmat szerezni a város felett, miközben lavíroznak a külpolitikai fenyegetést jelentő jászok, 'tarjániak és ózdiak között. Igaz, hivatalosan a hatalom a polgármester kezében van, de annak hatalma már a város függetlenné válását követően a klikkek támogatásától függött.

Visonta
A Mátrai Erőmű, és a hozzá szorosan kötődő lignitbánya ugyan területileg Gyöngyöshöz tartozik, de mindkettő egy szolnoki érdekeltségű energetikai cég tulajdona és elsősorban a királyság igényeit szolgálják ki.