Somogyi utódállamok

A cikk a Nagy Somogyi Köztársaságból 2023 után de facto kiszakadt, de jure azonban a még az államalakulathoz tartozó frakciókkal foglalkozik.

Előzmények
2023-ra, miután a Junta megbukott, helyreállították a parlament uralmát. Ugyanebben az évben a parlament KissBéla fiát, az ifjabb Kiss Bélát választotta meg elnöknek, aki a beiktatását követően megbotlott a parlament lépcsőjén és súlyos fejsérülést szerzett. Az eredetileg kompetens fiatal ezt követően fokozatosan megkergült, az éhínség hatására lerongyolódó Kaposvárt magánbirtokaként kezdte el kezelni.

A még az ebben az évben lezajlott "Somogyi emuháború" eredménytelenül, pontosítva súlyos somogyi vereséggel ért véget. A rendkívül szívós és fürge emuk folyamatosan szétfutottak a somogyi honvédek fegyvertüze elől, akik rengeteg töltényt pazaroltak az állatokra.

Kiss végül totálisan megbukott. Amikor a parlamentben lemondásra szólították fel a gyászos vereség hatására, ő kitartott az igaza mellett és bejelentette, hogy újra meg fogják kísérelni a hadműveletet. Amikor a parlament azzal vádolta, hogy ehhez semmiféle joga nincs és alkotmányellenes cselekedetre készül, Kiss azzal kontrázott hogy az alkotmány maga alkotmányellenes és amennyiben a parlament nem hajlandó támogatni az ötletét, úgy abban az esetben sem a parlamentre, sem az alkotmányra nincs szükség. Ezzel lényegében feloszlatta a parlamentet és önmagát megkérdőjelezhetetlen vezetőnek nevezte ki. A parlamenti képviselők erre a cselekedetre kivonultak az ülésteremből, majd pár nappal később a már majdhogynem teljesen elnéptelenedett Kaposvárt is elhagyták.

Somogyország új fővárosa a balatoni kereskedelmi utakhoz közel fekvő Fonyód lett. A kaposi parlament feloszlatását követően újjászervezték a teljes állami struktúrát és létrehozták a Fonyódi Szenátus intézményét. Hogy Somogy területét könnyebben irányíthatóvá tegyék, erősen decentralizálták a rendszert, ami 2033-ra gyakorlatilag magánuradalmak tömegére szakadt szét.

Az utódállamok

Balatoni Szövetség
Eredetileg egy demokratikus érdekvédelmi tömörülés a déli parti kereskedővárosok között, mely később a flotta irányítása alá került.
 * Főváros: Balatonszemes
 * Ideológia: parlamentáris köztársaság (a választások 2029-től felfüggesztve)
 * Jelenlegi vezető: az Admirális

A Siófoki Liga és a déli hadurak terjeszkedésével szemben fogtak össze a körzet települései. Eredetileg demokratikus vezetés uralkodott, azonban a balatoni kereskedelem fellendülésekor megjelent fosztogatók miatt veterán tisztekből felállítottak egy parti őrséget, mely 2029-ben, demokratikus választások útján magához ragadta a hatalmat.

A Szövetséget azóta vezető Admirális semmi jelét nem mutatja annak, hogy a közeljövőben bármikor új választásokat tervezne kiírni.

Borpart
A Fonyódi Szenátus és a Balatoni Szövetség közé szorult agrárállam, ahol a régi korok borkultúráját próbálják életben tartani.
 * Főváros: Balatonboglár (városállam)
 * Ideológia:
 * Jelenlegi vezető: Oláh István, alias "Cato"

A terület közigazgatásáért a Somogyi Bortermelők Céhe felelős. Viszont a valóságban a legtöbb hatalom egy jelentős oligarcha család, az Oláhok kezében összpontosul. Ezt a családot szokássá vált Somogy területén még a "Borbárók" becenévvel is illetni.

A család jelenlegi feje, Oláh István heves támogatója a somogyi expanziónak. Emiatt a Szenátusban ki is érdemelte magának a "Cato" becenevet, főleg gyakran hangoztatott kijelentése miatt: "Márpedig Keszthelyet el kell pusztítani!"

Kevés sikerrel kardoskodik az északi part lerohanása mellett, mivel a szenátuson belül nagyobb támogatást élvez a pécsi vadvidékek gyarmatosítása. Ennek ellenére magánakciók sorozatát finanszírozzák saját zsebből, amelyek közül az egyik legjelentősebb vállalkozásuk egy önálló zsoldossereg, az úgynevezett "Borlégió" felállítása és segítségével a villányi területek meghódítása.

Jelentős kereskedelmi kapcsolataik vannak a Siófoki Ligával.

Drávai határőrség
A ködös Dráva mentén futó határvédelmi övezet, melyet régi katonák, újonnan érkezett önkéntesek és a szláv menekültekből válogatott kényszermunkások gyülekezete alkot. Feladata a Dráva felől érkező bármiféle fenyegetés semlegesítése és Somogyország déli határának védelme.

Kohóvidék
Somogy újonnan létrejött legfőbb iparvidéke. Egy oligarchikus állam, amelyet egy kirakat Tanács és az állam rejtélyes legfőbb oligarchája irányít.
 * Főváros: Marcali
 * Ideológia:
 * Jelenlegi vezető: Kohóvidéki Tanács (de jure), Debreczeny Tivadar (de facto)

2022-ben, az első kaposvári összeomlás után a Junta korábbi pénzügyminisztere, Debreczeny Tivadar összeharácsolta a kaposvári gyárak és ipartelepek gépeit és eszközeit, majd elhagyta a várost hogy az új hatalmi és gazdasági központhoz közel telepedjen le.

Első kísérlete Fonyód iparosítása volt, de a Szenátus államosítással és reprivatizációval kívánt élni a túlzott monopolizáció miatt, amit Debreczeny határozottan elutasított. Ezt követően Zalavár és Siófok is tervbe került, ám az ottani vezetőség nem tudott neki kellő politikai függetlenséget garantálni, ezért őket is otthagyta.

Új ipari régiót szervezett Marcali központtal, ami rövidesen felvirágzott és Somogy ipari központjává változott. A marcali csoda során a frissen létrejövő és rohamosan növekvő iparvidékre özönleni kezdtek az ország területéről a volt iparosok és kiszolgálószemélyzetük.

Hamarosan kiépültek a kereskedelmi útvonalak Siófok felé és az üzemek teljes gőzzel működésbe léptek, ontva magukból különböző termékeket. Kis idő telt csak el, mire a fegyverkovácsolás lett a helyi ipar egyik fő húzóágazata, fedezve ezzel gyakorlatilag Somogy minden szükségletét.

Debreczeny hamarosan elkezdte a Marcalit övező földek és kisebb faluközösségek felvásárlását, aminek hatására kialakult a Kohóvidék.

Az országot egy oligarchikus Tanács (teljes nevén a "Javak Felhalmozásáért, Újraelosztásáért és Felhasználásáért Felelős Tanács") irányítja - de a valódi hatalom Debreczeny kezében összpontosul.

Amikor Somogyban tudomást szereztek a gőzpapok létezéséről, Debreczeny volt az első magasrangú politikus, aki felvette velük a diplomáciai kapcsolatot. Pletykák szerint a hatvanas éveit taposó öregember talán bensőségesebb kapcsolatot is létesített a szektával, mivel 3 éve már annak, hogy nem hagyta el az irodáját, és csak és kizárólag a legbelsőbb bizalmasai láthatják őt.

Krisna-völgy
A helyi hindu kultisták 2013-at követően viszonylagos izolációban tengődtek a félreeső Krisna-völgyben. Nem zavartak senkit, földet műveltek és befogadták a nincstelen vándorokat a közösségükbe.
 * Főváros: Somogyvámos
 * Ideológia: vallási fanatikusok
 * Jelenlegi vezető:

Fokozatosan egyre súlyosabb izolációba hajszolta őket a környéken újra feléledő, fanatikus keresztény újjászületés, aminek hatására hamarosan egy hindu sziget lettek az átláthatatlan keresztény tengerben.

2030 környékén azonban hirtelen feladták az addig elzárkózó politikájukat és páli fordulatot vett a tejes ideológiai viselkedésük. Erőteljesen militarizáltak lettek és aktív expanziós törekvéseket dédelgetnek. Ahogy mondják leszállt közéjük a háború hindu istene, Káli, aki személyesen rendelte el hogy kezdjék meg azonnal a Krisna-völgy megerősítését.

Az eddig félreeső pacifista hinduk magabiztosan haladnak afelé, hogy jelentős szerepet vállaljanak a somogyi belpolitikában.

Lengyeltóti
Lengyeltóti a régióban megszokott rabszolgakereskedelem legnagyobb központja. Ugyanakkor egyéb, nem kifejezetten törvényes szolgáltatások is fellelhetőek a városban, mint a bérgyilkos- és zsoldoscégek.
 * Főváros: Lengyeltóti (városállam)
 * Ideológia:
 * Jelenlegi vezető:

A rabszolga-kereskedők szolgálatában egy "Zsiványok" néven emlegetett félkatonai szervezet áll, amely gyakran szervez rabszolgavadász portyákat Somogyon kívülre. Legkedveltebb területük az elvadult emberek lakta Badacsony.

Lovagvidék
Furcsa keresztény kultuszok és lovagi romantika kerítette hatalmába a várost.
 * Főváros: Somogyvár
 * Ideológia: lovagkultusz
 * Jelenlegi vezető:

I. (Szent) László kultusza mindig is híven élt Somogyban, így az atomháború óta eltelt 20 évben nem csoda hogy számos társaság és lovagrend szerveződött a lovagkirály csodálatos alakja köré.

Somogyvár a "Rubint lovagok" központja.

Siófoki Kereskedelmi Liga
Egy kereskedelmi szindikátus, mely a gazdag balatoni kereskedelmi útvonalakra és a Sió csatornára építette a hatalmát. Somogyország létrejötte előtt súlyosan lezüllött és elnéptelenedett, később viszont kedvező földrajzi és kereskedelmi fekvésének köszönhetően újra felvirágzott.
 * Főváros: Siófok
 * Ideológia: kereskedelmi köztársaság
 * Jelenlegi vezető: Siófoki Szindikátus

Miután 2013-at követően számos demokratikus kormányzat váltotta egymást, a vezető bankár és kereskedőklánok irányításával végbement vértelen puccsot követően egy szindikátus vette át az irányítást a város és a környező települések felett.

Kaposvár bukását követően jelentősen önállósodott, óriási gazdasági erejének köszönhetően megkérdőjelezhetetlenül vezető szerepet tölt be a Szenátusban. Bár mereven tagadják, pletykák szólnak róla, hogy több kereskedőcsalád igen komoly bevételekre tesz szert a helyi rabszolga-kereskedelemből.

A várost a 10 legnagyobb hatalmú családból megválasztott szindikátus irányítja, akik bár reprezentatív vezetőt nem választanak, de 3 hetente egy egész napos ülést tartanak, melyet a szabályozás szerint végig kell ülniük és 24 órán keresztül nem hagyhatják el az épületet. A Szindikátusba vagyoni cenzus alapján kerülhetnek be a tagok, ezért igen erős a vagyoni rivalizálás az esélyes családok között.

A Szenátusba diplomáciai joggal nem rendelkező "székfoglalókat" küldenek, akiknek csak annyi feladata van általában, hogy a Szindikátus által megállapított követeléseket felmondja, vagy a szavazásokon a Szindikátus előre meghatározott utasítása alapján szavazzon.

A Liga területén a lakosság a köznyelv alapján 3 nagy társadalmi rétegre oszlik.
 * Csónakosok, avagy egyszerűen a prolik. A legszegényebb réteg, akik nehéz, vagy megalázó munkából keresik meg az éhbért. Jobbára a kikötők környéki nyomornegyedekben húzódnak meg.
 * Civisek, azaz a középosztály. Társadalmi szerepkörtől függetlenül, pusztán a vagyoni helyzetük alapján alkotják ezt a réteget. Jobbára az értelmiség, a hadsereg, illetve az alacsonyabb rangú kereskedőklánok tagjai tartoznak ide.
 * Kalmárhercegek, avagy a legfelsőbb osztály. A leggazdagabbak, akik a Liga irányításáért és gazdaságáért felelnek. Közülük kerülnek ki a 10 tagú szindikátus irányítói is.

Szigetvári Őrgrófság
Egy fanatikus, keresztény lovagkultusz köré épült autonóm állam, amely szentként tiszteli a hős várvédő Zrínyi Miklós horvát bánt. Bővebben az azonos című cikkben.
 * Főváros: Szigetvár
 * Ideológia: lovagkultusz
 * Jelenlegi vezető: III. Zrínyi Miklós őrgróf

Taszár
A "taszári taszók", egy önmagát zsoldosmunkákból és sarcolásból fenntartó repülős frakció.
 * Főváros: Taszár
 * Ideológia: zsoldosok
 * Jelenlegi vezető:

2013-ban, a Somogyi Junta megszervezését követően a régi repülőtér a komoly ambíciókat dédelgető diktatúra légi programjának központja lett.

Komoly előrelépést ugyan nem tudtak elérni a régi repülőgépek helyreállításában, de számos primitív repülő szerkezetet: jobbára kétfedelű, vitorlázó és sárkányrepülőket szereltek össze, amelyek hosszú távon a megerősödő Somogy rettegett légierejét képezték volna.

A Junta bukása után a repülőtér először a rövid életű Kaposi Parlament, majd annak széthullása után névlegesen a Szenátus irányítása alá került. A taszári repülősök ezalatt az idő alatt gyakorlatilag teljesen önállósították magukat a központi vezetéstől és saját katonai diktatúrát építettek ki.

2033-ban a taszári zsoldosok Somogy egész területén fellelhetőek, ahol minden frakció busás fizetséget ígér légierejük szolgálataiért cserébe.

Zalavári Őrgrófság
Farkas Attila őrgróf magánbirtoka, egy egyszerű katonai kormányzóság, csak szebb névvel. A terület a Somogyi Junta legnagyobb kiterjedése idején került Kiss Béla kezére, aki egy katonai kormányzóságot szervezett itt egyik leghűségesebb támogatója, Farkas Attila ezredes irányításával.
 * Főváros: Zalavár
 * Ideológia: katonai kormányzóság
 * Jelenlegi vezető: Farkas Attila ezredes, őrgróf

Kaposvár bukásáig a terület nem sokat változott, jobbára kisebb-nagyobb felkelések színtere volt, melyeket a hadsereg vagy levert, vagy teljesen eltussolt. Nagy változást hozott a szláv bevándorlás, amikor a körzetben tartózkodó csapatok jelentős részét a Dráva mellé kellett irányítani, illetve sok katonát csoportosítottak át a Somogyi emuháborúba.

A Szenátus kikiáltását az ezredes gyanakodva figyelte, egyesek komoly esélyt láttak arra hogy erőszakossá válik és elszakad Somogyországtól. Azonban zárt ajtós tárgyalások során végül kiegyezett a szenátussal, akik, hogy benntartsák az országban, nagyfokú autonómiát, illetve őrgrófi címet adományoztak neki.

Az Őrgrófság területe jól megél az agrárgazdaságából és a balatoni kereskedelem megvámolásából, habár a szomszédos Keszthelynél lényegesen szegényebb.

Zselici Vadászpáholy
Szent Hubertusz kultuszát támogató vadásztársaság, eredetét az 1946-os Zselici Vadásztársaságra vezeti vissza.
 * Főváros: Zselickislak
 * Ideológia: lovagkultusz (vadászkultusz)
 * Jelenlegi vezető: a mindenkori Zselici Fővadász

A 2013-as apokalipszist követően, a helyi éhínségek megakadályozására és a rend fenntartására fogtak össze a helyi vadászok. A Junta felállítását követően hamarosan törvényen kívüli helyzetbe kerültek, mivel megtagadták az annak történő hűségesküt. Ennek ellenére kezdetben nem kellett valódi elnyomástól szenvedniük.

A legnagyobb ellentét a Junta és a Vadásztársaság között a fegyverbeszolgáltatás kérdése miatt robbant ki, amire a vadászok nem voltak hajlandóak és minden fellelhető eszközzel ellenálltak.

2022-ben az ideiglenes parlament amnesztiát ajánlott nekik, majd ezt követően a Szenátussal sikeresen kiegyeztek. Feladatul kapták a somogyi vadvidék felügyeletét és legfontosabb feladatukként a gyorsan növekvő emu populáció kordában tartását kapták meg.

A Társaság ekkor alakult át a Vadászpáhollyá, amely a Kiss Béla leváltásával járó zűrzavaros időkben közvetlen irányítást szerzett számos település fölött Kaposvártól délre. Kezdetben ellenségesek voltak a Zrínyi Uradalommal, azonban a 2030-as évekre ezen ellentéteket sikeresen rendezték.

A Vadászpáholy területén számos keresztény szentkultusz virágzik, közülük a legnagyobb és legelfogadottabb Szent Hubertusz, a vadászok védelmezőjének közössége. Ezen kívül még számos neopaganisztikus elem, többek között erdőjáró sámánisták és földistenhívő kultisták is fellelhetőek a környéken. __NEWSECTIONLINK__