A Gyűrű

A Gyűrű, azaz a kunok a három nagy pusztai frakció egyike (a másik kettő a Jász Kaganátus és a Besenyők).

Területe körülöleli Kecskemétet, kelet-nyugati irányban a Tiszától Fülöpházáig, északról dél felé pedig Nyársapáttól Kiskunfélegyházáig tart. Szomszédos államok: keletről a Tanyavilág, a többi oldalról a Besenyők.

Történelem
A 2013-as háborút követően rengetegen kezdtek el kivándorolni Közép-Magyarországról, hogy a biztonságosabbnak gondolt keleti régiókban keressenek menedéket.

Menekültek egy csoportja végül Kecskemét városa alatt kötött ki, ahol óriási menekülttáborokban szállásolták el őket.

Miután a Honvédség kivonult a régióból a Vörös-vonal mögé, Kecskemét városában mindössze a helyi polgári milícián és pár önként hátramaradó honvéden kívül nem maradt semmiféle rendfenntartó erő. Eközben a menekültek száma napról napra csak növekedett.

A frissen létrehozott városi tanács felmérve a helyzetet konstatálta, hogy a város ellátására is alig van élelmük, nemhogy a menekültáradatot kezelni tudják. Ennek okán szükséghelyzetet hirdettek és a polgárőrség bevonásával lezárták a városba vezető összes utat, a város élelmiszer-ellátását a Debrecenből vonaton érkező humanitárius szállítmányokkal biztosították. A menekülttáborokból rengetegen távoztak a hír hallatán, hogy máshol keressenek menedéket. Azonban sokan kényszerültek így is hátramaradni.

2014-2015
2013/14 tele különösen kemény és fagyos volt, rengetegen haltak meg a kiüresedett táborokban. Csak a legkeményebbek és a legmakacsabbak maradtak életben, akik hamarosan önálló milíciát szerveztek és élelemszerzés céljából ostromgyűrűt vontak a város köré.

A polgárőrség és a milícia között csatározások kezdődtek a város körül, miután a milícia a vasúti vágányokat is lezárta, megakadályozva ezzel bármiféle élelmiszer bevitelélt a városba. A milícia nem tudta lerohanni a várost, de a polgárőrség sem rendelkezett elég erővel ahhoz hogy nyílt harcban felszámolják az ostromgyűrűt.

Egy évvel később Kecskeméten már a hordó alját kapargatták a készlethiánytól. Az ostromlók szintén kifogyóban voltak a megmaradt készleteikből. Hamarosan azonban kereskedőcsoportok bukkantak fel kelet felől, akik komoly pénzeket voltak hajlandóak kifizetni azért, hogy a milicisták beengedjék őket a városba.

A Gyűrű kialakulása
Az ostromlók vezetője, a karizmatikus Hiúz remek lehetőséget látott a szituációban és hamarosan az ostromgyűrűt egyfajta vastag vámövezetté alakította át, ahol minden áthaladó kereskedőnek komoly pénzeket kellett fizetnie azért, hogy átengedjék Kecskemét városába.

Hiúz vezetése alatt a frissen alapított Vámgyűrű egy sok pénzt hozó vállalkozássá nőtte ki magát. Az egykori ostromlókból pedig hamarosan megszerveződött egy új, a pusztaiak közül kiemelkedő törzs: a kunok.

Jelenleg
2033-ban a Kunok minden irányból támadás alatt állnak. Részben a Kecskeméti Tanács kísérel meg minden lehetőséget a Gyűrű megtörésére és a szabad kereskedelem helyreállítására, ugyanakkor a gazdag terület felkeltette a déli klánok érdeklődését, akik csak az idejét várják annak, hogy a kunok egy gyenge pillanatában bevonuljanak a területre és kifosszák azt. Nem mellesleg a jászok kagánja is többször tett burkolt célzásokat arra, hogy Kecskemét városát szívesen újonnan formálódó pusztai birodalmában tudná.

Vallás
Nincs egységes vallásuk. A bagaturok egy sötét istent, Kerberoszt, a cápafogú farkast követik.

Hadsereg
A kun hadsereg kis létszámú, de a három legnagyobb törzs közül a legkiválóbban képzett és ellátott. Rohamgyalogságuk és elit lovasságuk, a bagaturok, félelmetes harcosok, akik nem egy ütközetben bizonyították már rátermettségüket. Ugyanakkor valamilyen megmagyarázhatatlan módon a kezükbe került a Hortobágyi emlékműről ellopott T-34/85-ös harckocsi is, amit teljesen helyreállítottak.