Bakonyi törzsek

A Balatontól északra fekvő, elvadult területet számos törzs és klán népesíti be, akik folyamatos küzdelemben állnak egymással a terület erőforrásaiért.



Leírás
Amikor az idő rosszra fordul a törzsek egy része hordává egyesülhet és fosztogató hadjáratot vezet az északi part települései ellen. Izoláltak, csak minimális kereskedelmet folytatnak a déli frakciókkal, így társadalmukat és kultúrájukat illetően kevés információ áll róluk rendelkezésre.

Jobbára két nagy csoportot alkotnak. A vidéki faluközösségek földműves életformát folytatnak. Iparűzéssel és kereskedelemmel foglalkoznak, összekötve egymással a sötét térségeket. A másik csoport agresszív, hegyvidéki vagy barlangi nomád klánok, akik elsősorban vadászatból és állattartásból élnek, illetve folyamatosan zargatják a völgyekben élő népességet. Esetenként a nagyobb törzsek közötti viszályokban zsoldosként szolgálnak.

A csoportok vezetőit mindenütt közösen választják, általában a legerősebb törzstag kerül vezetői székbe.

Kapcsolat Somogyországgal
Somogy területéről gyakran érkeznek a régióba rabszolgavadász csapatok, hogy a déli ültetvények fogyatkozó munkatömegét friss törzstagok befogásával pótolják.

Vallás
Vallásuk erősen a hegyek között élő kőistenhez, a "Füstös tükör"-höz kötődik, akinek fő szentélye Szentgál mellett található. Néhány törzs a sötét istenek valamelyikét követi.

Hadsereg
Felszereltségük erősen a törzsi időkre hajaz. Bőrpáncélzatba bújt könnyű gyalogság, jobbára íjászokkal támogatva. Háború előtti technológiájuk jelentős része megsemmisült.

A kard népe
I. (Szent) István és Koppány vezér között vívott csatának emléket állító sólyi királykard köré gyűlt, a többi törzsnél valamennyivel szervezettebb nemzetség.

Szakrális tisztelet övezi köztük a kidőlt, korhadó királykardot, amely gyakorlatilag a nemzetség egyik fő jelképévé vált.

Füstös tükör
Szentgál egykori bányásztelepülése azon kevés helyek egyike Magyarországon, ahol nagy mennyiségben található obszidián. A település 2033-ban szent város, a hegyvidéki törzsek által tisztelt terület.

A "Füstös tükör" a névtelen, fekete istenség megtestesülése, a törzsi vallás központi eleme. Egy névtelen fekete istenség, aki minden embert lát, s minden ember sorsa fölött hatalommal bír. Kegyeit elnyerni nem lehet, büntetésétől azonban mindenki retteg és igyekszik elkerülni azt.

Egy óriási, simára csiszolt obszidiántükör, amelyet a háború utáni években fedeztek fel a barlangokban meghúzódott földtani intézet kutatói. A tükröt hónapokon keresztül tartó munka során emelték ki a hegy gyomrából és egy mesterségesen kialakított dombtemplom tetején helyezték el, ahol napsütéses időben vakító szikrákat hány, jelezvén ezzel a Fekete istenség mindent látó tekintetét.

Szentgál városát a papok, a családok és az őket kiszolgáló személyzet, valamint tömérdek zarándok lakja, akik mind a Tükör előtt tartott összejöveteleken áldoznak az istenségnek. A terület erősen védett, még a rabszolgavadászok sem merik megközelíteni.