Debreceni védvonalak

A cikk a Negyedik Magyar Köztársaság védvonalaival foglalkozik.

A Vörös-vonal
2013-ban, a Garai Tibor vezette puccsot követően több ellenálló mozgalom alakult. A Junta kénytelenné vált túlságosan szétszórt csapatait visszavonni, így a Tisza és a Körös folyók völgyét jelölték ki ennek a visszavonási területnek határául.

A földvárak
A Vörös-vonal a későbbiek során is fontos szerepet töltött be: ez alkotta a SzaHaSz déli és nyugati határait. Utóbbi, azaz a Tisza mentén, a Kaganátussal átellenben egy földvárakból álló erődítménysort építettek ki. Ez, habár a Tanyavilág fölött a rendfenntartó erők nem gyakorolnak jelentős hatalmat, jól ellátott mind emberanyag, mind pedig fegyverzet tekintetében.

Földből és fából épített erődítései a következők: Kútföldvár a legfontosabb erődítés ezek közül. Egyrészt a falai között elhelyezett tüzérüteg lőtávolsága révén képes tűzcsapást mérni Szolnokra, és így a Kaganátus fővárosát fenyegetni, másrészt ez az erőd van legközelebb a stratégiai fontosságú tiszaugi hídhoz, amely a Tisza egyik, ha nem a legfontosabb átkelője, és az egyetlen, ahol Kecskemétre nagy tömegű árut lehet szállítani.
 * Füredi sánc (Tiszafüred);
 * Dinnyesánc (Tiszaderzs);
 * a Roff (Tiszaroff);
 * Ballaföldvár (Csataszöggel átellenben);
 * Csukasánc (Tiszapüspöki);
 * Kútföldvár (Szajol és Szolnok között).Unnamed (3).jpg

A Fekete-vonal
A 2022-es válság idején, a kardosi csatát követően a Köztársaság kénytelen volt ismételten visszavonni csapatait, és a Keleti-főcsatorna vonalától, azaz a Fekete-vonaltól nyugatra evakuálni megmaradt területeit. Jelenleg ez a határ a SzaHaSz és a Tanyavilág között.

Átkelők a csatorna felett
Hajdúszoboszló és Bakonszeg között, a csatorna fölött több határátkelő poszt található. Ezek: a kabai, a tilalmasi, a gátőrház, a kösélyi, az őrház, a gyaloghíd és a kállói átkelők. Hajdúszoboszlótól északra mindössze egy átkelő található, a berezsnyesi átkelő.