Szolnoki Apostoli Magyar Királyság

Egy félfeudális monarchia, mely magát az apostoli Magyar Királyság újjászületésének tekinti.

Határfolyói a Tisza és a Zagyva. Északról a Gyöngyösi Szabadkereskedelmi és Kitermelési Övezettel és az Eger és Környéki Orosz Köztársasággal, északkeletről a Miskolci Karanténzónával, keletről a Negyedik Magyar Köztársasággal, délről a Besenyőkkel, nyugatról pedig Budapesttel határos. Autonóm területei a Bükkaljai Jász Őrgrófság és a Nyugati Határvidék.

Az első király
2013-ban, az atomkatasztrófa idején a városban egy veterán francia idegenlégiós, Koszta Péter ezredes tartózkodott, akit a háborús fenyegetettségre hivatkozva a honvédség kötelékében újraaktiváltak és a város polgárőrségének, illetve helyőrségének parancsnokává neveztek ki.

A Garai puccsot követően Koszta Péter megtagadta a Debreceni puccsista kormánynak való hűségfogadást, ugyanakkor a Nyíregyházán létrejött második vészhelyzeti kormányt is elutasította, kiűzve a városból a köztársaságpárti lojalistákat és a hozzá hűséges katonai klikkel diktatúrát épített ki. Az októberi polgárháborúból kimaradt, bár sokan kezelték potenciális fenyegetésként.

Amikor Garai Tibor meghúzta a Vörös Vonalat és a Magyar Köztársaság közvetlen fennhatóságát a Tisza és a Körös vonala mögé rendelte, Koszta megtagadta a visszavonulási parancsot és hivatalosan is kikiáltotta elszakadását a Magyar Köztársaságtól.

Innentől Szolnokot egy renegát államként kezelték, mely Koszta vaskezű, totalitárius uralma alatt válságot válság után szenvedett el és mászott ki belőle. Legkomolyabb problémájuk az olajéhség volt, ugyanis Debrecen nyomására a szegedi olajbárók és Eger megtagadta nekik az üzemanyag-szállítmányozást. Amikor 2016-ben az északi ellenkormány végleg megdőlni látszott, Koszta Péter mindenki meglepetésére, 2017. január 1-én királlyá koronáztatta magát, ezzel kinevezve magát az újjászületett Magyar Királyság jogos utódjának, illetve országos szinten a katolikus hit védelmezőjének. Utóbbi azért is vált fontossá, mivel az esztergomi érsek ökumenikus zsinatja, illetve a Garai Tibor által előmozdított keleti egyházegyesítő programmal Szolnok maradt az egyetlen tisztán a katolikus vallást pártoló nagyhatalom a térségben. Ennek jegyében sok katolikus menekült érkezett az ország területére.

Ezt a lépést sokan banálisnak és nevetségesnek tartották, de Koszta Péter fáradhatatlanul vetette bele magát a monarchista rendszer stabilizálásába, melyben két fia is segítségére volt. Az idősebbik, Dávid a hadsereg fejeként, míg a fiatalabbik, Imre a hevenyészve összeállított titkosszolgálatot szervezte félelmetes titkosrendőrséggé. A család címere a gólya lett, mely az Afrikából való hazatérést és az új élet születését szimbolizálta. A címer alapján pedig a két fiú is megkapta a beceneveit, Dávidot a fehér, míg Imrét a fekete gólyával azonosították.

Koszta Péter fontos reformjai közé tartozott, hogy katonatársaiból egy új földbirtokos réteg kiépítésébe kezdett a kiürült északi határterületeken, ezekből alakultak ki 2033-ra az óriási befolyással bíró marhabárók. Ugyanakkor megkezdte a katonaparasztok letelepítését. A hadseregben szolgálatot letöltött katonákat állami támogatással és pár éves adómentességgel kezdték el letelepíteni a Tisza mentén, létrehozva ezzel egy gyorsan mozgósítható földműves réteget, mely a későbbiekben kiemelt fontosságra tett szert.

A sosemvolt király
A monarchia rendszere 2022-ben élte válságát. Nem sokkal Garai Tibor halálát követően, de még a kardosi katasztrófát megelőzően Koszta Péter hosszas betegeskedés után elhalálozott. Utódja legidősebb fia, Dávid lett, aki a következő pár hónapban koronázatlanul vezette az országot. Legfontosabb sikere az volt, hogy elérte a Garai halála után Debrecent meggyengültnek vélő szegedi olajbáróknál, hogy kezdjenek el olajat szállítani Szolnokra, kiváltva ezzel a Viharsarok katasztrófába végződő debreceni invázióját.

2022. májusában, nem sokkal a kardosi katasztrófát és keleti köztársaság felbomlását követően Koszta Dávid merénylet áldozata lett. Egy nagygyűlésen beszédet intézett volna, a szószéke alatt pedig ismeretlen tettesek pokolgépet robbantottak, mely végzett a koronázatlan királlyal és számos fontos politikai személyiséggel.

Ezt az eseményt követte az úgynevezett "Májusi forradalom", amikor a szolnoki rendszer által később "jakobinusok" névre keresztelt köztársaság és Debrecen-párti lázadók a város több pontján is felkeléseket robbantottak ki. A válságon Koszta Imre, Dávid öccse lett úrrá, aki ideiglenesen magához vette a királyi jogköröket addig, amíg Dávid még kiskorú fia biztonságosan trónra nem kerülhetett.

Ebben a segítségére volt a titkosrendőrség felfegyverzett milíciája, valamint a már apja által létrehozott, idegenlégiós képzési és szervezettségi mintát követő királyi gárda is. Ez a támogatás kritikus fontossággal bírt, ezek nélkül ugyanis a még rosszul megszervezett felkelés is sikeres lehetett volna.

A májusi forradalom képlékeny volt, azonban mint kiderült a felkelésre előzetesen számító Imre már korábban tisztogatásokat hajtott végre, több fontos "jakobinus" vezetőt is semlegesítve közvetlen a kirobbanása előtt. Ezt követően a forradalmi hullám elszórt forró pontokból állt össze a városban, melyek több fontos épületet is megszálltak és útkereszteződést lezártak. A titkosrendőrség milíciája és a királyi gárda egységei koncentráltan vívtak ezekkel kisebb-nagyobb tűzharcokat, de döntő összecsapást nem voltak hajlandóak felvállalni, nyilvánvaló volt hogy Imre időnyerésként ment bele egyáltalán akármilyen összeütközésbe.

A forradalmat a vidékről a városba vonuló nemesi népfelkelés és a monarchia mellé állt letelepített katonaparasztok tömege fojtotta meg. A pár ezer fős hadsereg bevonulása pánikot keltett több felkelőben, sokan megadták magukat amint a jobban felszerelt és képzett hadsereggel szembekerültek, igaz, pár helyen kialakultak ellenállási gócok, melyek felszámolása a következő pár napban súlyos véráldozatokat követelt. Leghírhedtebb eseménye, melyről Koszta Imrét megismerte a magyarországi közvélemény, a Tiszai mészárlás volt. Ugyanis számos Debrecen-párti felkelő, járművek híján a folyóba vetette magát, amikor nyilvánvalóvá vált hogy a forradalom elveszett. Ezek úszva próbáltak meg a biztonságot jelentő túlpartra jutni, azonban a szolnoki oldalon felállított géppuskaállásokból tüzet nyitottak rájuk, több tucatnyi, az életéért úszó embert a folyóba ölve. A felszínen maradt, látszólag élettelen testekre ezután több lövést is leadtak, hogy a tetszhalottakat és az ájult sérülteket kivégezzék. A kihalászásukra pedig kísérletet sem tettek, több tucatnyi hullát hagytak leúszni a Tiszán Szeged városáig, ezzel üzenetet küldve egész Magyarországnak: a Magyar Királyság túlélte a válságot, a rendszer működik, árulóira pedig csak ez a sors vár.

A Fekete Gólya uralma
Koszta Imre ezt követően az év hátralévő részét testvére legidősebb fia és örököse, II. Péter mellett töltötte régensként. Azonban az ifjú király uralma hamarosan véget ért, pár hónapos uralmat követően ugyanis nagybátyja javára lemondott a trónról, azon az alapon hogy a királyságot mindig a legrátermettebb és legerősebb családtagnak kell átvennie. Mivel a Dávidot megölő merényletben számos támogatója is meghalt vele együtt, a májusi forradalom leverése pedig biztosította Imre hatalmát az ország fölött, ezt senki sem ellenezte. Ennek jegyében 2023. január 1-én Koszta Imrét koronázták meg az Apostoli Magyar Királyság negyedik uralkodójává.

Dávid felesége és fiai életjáradékot kaptak, később azonban lemondtak a trónigényükről és Koszta Imre által melléjük adott őrséggel a Dunántúlra távoztak. 2033-ban a három fiúból kettőről ismert, hogy mi történt velük: A legidősebb, a korábbi II. Péter Debrecenbe költözött nem sokkal nagykorúvá válását követően és aktívan politizál, mint nagybátyja demokratikus ellenzéke, azon az alapon hogy apja nem külső merénylet áldozatává vált, hanem belső puccsban gyilkolták meg, őt pedig kényszerítették a korona feladására. A középső fiú anyjával maradt, életjáradékából pedig Burgenland területén vezet egy vállalatot. A legkisebb fiú nagykorúvá válását követően eltűnt.

Megkoronázását követően Koszta Imre apja korábbi, abszolutista rendszerének megreformálásába kezdett. Több jogot engedve a vidéki önkormányzatoknak, például engedélyezte a katonaparasztok kommunáinak a szabad tisztválasztást, valamint létrehozott egy kétkamarás parlamenti rendszert. Az alsóházba a szabad önkormányzatok által választott vezetőket engedve, míg a felsőházat feltöltötte a nemesség tagjaival és a szolnoki nagycégek vezetőivel, külön helyet adva Szolnok polgármesterének. Ez később kiegészült a Nagy Szent Albert Rendet vezető generális apáttal, valamint az aktuális bükkaljai őrgróffal. Az állam gyakorlati vezetését a felsőház és afölött a király látja el, míg az alsóház az önkormányzatok belső érdekvédelmi szervezeteként és az adminisztrációjuk szervezőjeként működik.

A felsőházban több frakció is található 2033-ra, akik különböző politikai csoportok érdekvédelmi és hatalmi szervezetei. Ezeknek a kiengesztelése jelenti a királyi feladatkör jelentős részét.

Háború Északon
2024-ben I. Imre meghirdette, hogy a közvetlen az vörös fenyegetést meg kell szüntetni.

Ultimátumot intézett Gyöngyös városának vezetőségéhez, miszerint a vörös áradat megállítása a nemzet és Isten érdeke, a bűnös vezetők pedig tanúsítanak bűnbocsánatot azzal, hogy fellázadnak az elnyomó kommunista zsarnokság ellen, valamint hűségesküt tesznek Magyarország törvényes királya előtt.

Nyilvánvalóan a gyöngyösi vezetőség elutasította az ultimátumot, mely a már előkészített szolnoki inváziót váltotta ki. Ez volt az úgynevezett Északi háború, mely során a jászok minden jelentősebb ütközetet megnyertek a rosszul szervezett vörös csapatokkal szemben, nagy területekre téve szert északon, valamint ostromgyűrűbe fogták Gyöngyös városát.

A jászok ezen a ponton jelentősen túlterjeszkedtek és komoly adminisztrációs nehézséget okozott a megszerzett, néptelenné vált pusztai terület kormányzása, így Koszta Imre békét ajánlott a vörösöknek, akik kapva kaptak a kedvezőnek tűnő alkalmon és elfogadták azt. A jászok óriási területre tettek szert északon, Gyöngyöst pedig szabad városállammá nyilvánították, ahol a jászok és a vörösök 50-50 százalékos arányban osztoztak a fennhatóságon, valamint biztosították a cégek és vállalatok szabad kereskedelemi és kitermelési jogát. A vörösök 50%-a később a polgárháború kirobbanásával tovább fragmentálódott.

Hasonló szabad kitermelési övezetet alakítottak később az ország nyugati határán, ahol többek között saját olajkitermelésüket is beindították.

Később Bükkalja térségében is területeket kellett szerezniük, ugyanis az ottani lakosság behívta a szolnokiakat, hogy felmentsék őket a Bükk hegyei közül kitörő, valószínűleg a vörösök által korábban felbérelt fosztogatóktól. Itt alapították meg később az autonóm határterületet, a Bükkaljai Jász Őrgrófságot, mely a jász hadsereg tisztjeinek egyik kiképzőterületévé vált.

Jelenleg
Azóta a Királyság békés. Minden határán potenciális riválisokkal körbevéve és a túlterjeszkedés miatt belső adminisztrációs nehézségekkel küzd. Viszont ehhez felzárkózik, és amennyiben sikerül a kisebb válságot felszámolni, komoly fenyegetést jelenthet minden szomszédja számára.

Nyíltan ellenségesek Debrecennel és az északiakkal, ahogy a besenyők is rendszeresen fosztogatják a határterületeiket. A kunokkal való viszonyuk váltakozó, viszont elkerülhetetlennek tűnik egy potenciális konfliktus, ugyanis a jászok nyíltan hirdetik, hogy Kecskemét városát annektálni akarják. Egyedül Egerrel van baráti viszonyuk.

A 2020-as évek második felében a besenyők által beindított rabszolga-kereskedelem a Balkánról kezdett el nagy tömegben rabszolgákat szállítani az ország északi területeire, mely kereskedelmet Szolnok le is fölözi és nagy tételben vásárol belőle. A rabszolgák tömege bányászattal foglalkozik, viszont sokkal fontosabb munkakört jelent a Tisza-tó körül kialakított halfarmokon való munka, mely kegyetlen munkakörülmények között a halak által termelt ürülék begyűjtését és finomítását jelenti. Ez a Nagy Szent Albert szerzetesrend, vagy közkedveltebb nevükön a lőporpapok, vagy ágyúszerzetesek kezében összpontosul, akik ezt felhasználva működtetik az ország lőpor-, lőszer- és fegyvergyártását.

Hadsereg
Hadseregük tekintélyes méretű. Jól képzett és egyaránt jól felszerelt.

2033-ban a katonai vezetők utasítására egy páncélvonatot építettek, melynek csapatpróbái zajlanak.